Jak může sjednání dohody o vině a trestu ve skupinových věcech ovlivnit průběh a výsledek trestního řízení?
article 'Jak může sjednání dohody o vině a trestu ve skupinových věcech ovlivnit průběh a výsledek trestního řízení?'
Článek se věnuje jedné z nejvíce problematických oblastí užití dohody o vině a trestu, a to její aplikaci v rámci tzv. skupinových věcí. Ačkoliv dohoda o vině a trestu je v českém právním řádu vcelku novým právním institutem, je často diskutována v rámci odborné veřejnosti. V tomto článku autor krátce představuje koncept skupinových věcí. Popisuje přístup českých i mezinárodních soudů, a to zejména rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ve věci Mucha proti Slovenské republice. Závěrem ukazuje problematické aspekty na kauze prodeje pražských bytů volenými zastupiteli města. Část z nich uzavřela dohodu o vině a trestu, zatímco zbytek byl zproštěn obžaloby. V takovém případě má autor za to, že by návrhu o povolení obnovy řízení mělo být vyhověno. Rovněž má za to, že by v takovýchto případech mělo dojít ke změně právní úpravy vyloučení soudce. Odkazy na judikaturu Ústavního soudu: usnesení Ústavního soudu ze dne 13. 3. 2014 sp. zn. III. ÚS 859/13; nález Ústavního soudu ze dne 30. 7. 2009 sp. zn. II.ÚS 2445/08; nález Ústavního soudu ze dne 24. 2. 2009 sp. zn. I. ÚS 2517/08; nález Ústavního soudu ze dne 31. 7. 2018 sp. zn. III. ÚS 4071/17.