Postoupení pohledávky v rozporu se smluvním zákazem
article 'Postoupení pohledávky v rozporu se smluvním zákazem'
V současném diskurzu lze vysledovat tři základní názorové proudy, které se navzájem odlišují zejména v účincích a následcích porušení smluvního zákazu postoupení pohledávky. První z nich nahlíží na zákaz postoupení pohledávky jako na prosté smluvní ujednání s účinky inter partes, jehož porušení zakládá toliko právo dlužníka vůči věřiteli na náhradu škody vzniklé porušením této smluvní povinnosti. Zbylé dva názorové proudy chápou smluvní zákaz postoupení pohledávky shodně jako ujednání vyvolávající účinky erga omnes. Odlišují se však co do právní konstrukce smluvního zákazu postoupení pohledávky a následků porušení tohoto ujednání, kdy jedni s jeho porušením spojují relativní neplatnost postupní smlouvy/solučního jednání a druzí absolutní neplatnost postupní smlouvy. Autor reflektuje tento stav diskurzu a pokouší se navrhnout vlastní výkladové řešení koherentní se současným právním řádem jako významovým celkem. Odkazy na judikaturu Ústavního soudu: usnesení Ústavního soudu ze dne 19. 1. 2016, sp. zn. II. ÚS 29/16; nález Ústavního soudu ze dne 20. 12. 2016, sp. zn. Pl. ÚS 3/14; nález Ústavního soudu ze dne 17. 12. 1997, sp. zn. Pl. ÚS 33/97.